Dojčinović: Vlast za obračun sa neistomišljenicima koristi sudove umesto nasilja
„Problem je što će postupci protiv KRIK-a uspostaviti praksu za sledeće presude i u drugim slučajevima protiv medija“
![Dojčinović: Vlast za obračun sa neistomišljenicima koristi sudove umesto nasilja Dojčinović: Vlast za obračun sa neistomišljenicima koristi sudove umesto nasilja](https://inmedija.rs/wp-content/uploads/sites/8/2022/10/sudjenje-jpg-webp.webp)
Presude KRIK-u nisu samo naš problem, mi smo samo prvi koje je udario taj talas koji će da poklopi i druge medije i aktiviste jer je vlast odlučila da koristi SLAPP tužbe kao najjači mehanizam kojim možete da srušite nekoga, a da ne upotrebite fizičku silu, istakao je danas u Novom Sadu glavni i odgovorni urednik KRIK-a Stevan Dojčinović.
Kako prenosi Autonomija.info, Dojčinović je na tribini u sklopu „Festivala pomirenja“ istakao da to što je vlast počela da koristi SLAPP mehanizme ne znači nužno da će nasilje prestati.
–Stvari su se promenile zadnjih godina i mislim da vlast u Srbiji više ne kontroliše sam krug huligana i desničara kao što je ranije. Ranije je svaki klinac sa šipkom imao u kraju nekoga koga je trebalo da pita da li sme nekoga da prebije. – dodaje Dojčinović.
On očekuje da će KRIK izgubiti i većinu preostalih postupaka jer je mehanizm postavljen tako da je nemoguće odbraniti se.
–Još ako imate korumpirano sudstvo, onda imate situaciju jedan na jedan. – rekao je Dojčinović, podsetivši da su se sudstvu zamerili onog momenta kada su objavili bazu imovine sudija, pa su sada „između čekića i nakovnja“.
Problem je što će postupci protiv KRIK-a uspostaviti praksu za sledeće presude i u drugim slučajevima protiv medija, zbog čega očekuje da naredne „budu efikasnije“.
–Sudije u Srbiji vole da rade u senci, dodao je, i „naježe se“ kad čuju svoje ime zbog čega sada sve u vezi sa postupcima javno objavljujemo. A ubuduće ćemo da dovodimo i strane posmatrače na sud. – najavio je on.
Mila Pajić, studentkinja i aktivistkinja neformalne organizacije STAV i Inicijatve mladih za ljudska prava ocenila je da je najpasnije što aktivisti nemaju kome da se obrate jer se ispostavilo da svaka institucija kojoj su se obratili „nije htela da reaguje, nije znala ili nije bila nadležna“.
Zbog toga mi nemamo kome da se obratimo ako se osećamo nebezbedno, dodala je.
–Studenti Filozofskog fakulteta su popularni u našem novosadskom tabloidu zato što je potrebmo tu malu lokalnu zajednicu uplašiti, da pomisli šta sve može da joj se desi ako se pobuni. – istakla je ona.
Ocenila je i da je najveći problem bot mreža koja preti aktivistima, što kod onih koji nisu dovoljno jaki dovodi do odustajanja.